Odborné články
Nakládání s biologicky rozložitelnými odpady
Pro nakládání s odpady platí Směrnice Rady 1999/31/ES, z 26. dubna 1999, o skládkách odpadů a navazují novela našeho zákona o odpadovém hospodářství. Důraz je kladen na separaci využitelných a nebezpečných složek, ale také na úpravu, využívání a odstraňování zbytkových komunálních odpadů.
Na Katedře využití strojů, Technické fakulty ČZU Praha, proběhl experiment, jehož cílem bylo zjistit hmotnost a složení bioodpadu z domácností.
Základní pojmy: BRO a BRKO
Biologicky rozložitelné odpady (BRO) jsou ty odpady, které podléhají aerobnímu nebo anaerobnímu rozkladu. Jsou to zejména odpady ze zemědělství, lesnictví a potravinářství, dále odpady z průmyslu papírenského a textilního, odpady ze zpracování dřeva, kůží a dalších výrob. Jde o kvantitativně významnou skupinu – představují zhruba 23 % veškeré produkce odpadů. V roce 2004 činilo množství vykazovaných BRO v ČR asi 9 mil. tun ročně. V následujících letech ale dochází ke stálému poklesu vykazovaného množství (graf) [5].
Biologicky rozložitelné komunální odpady (BRKO) patří rovněž do skupiny BRO, ale jsou i kvantitativně významnou skupinou tzv. směsných odpadů: jejich podíl je, v závislosti na oblasti, kolem 40 procent. BRKO mají různorodé vlastnosti a proto je jejich sběr, zpracování a odstraňování problematické. Mají i negativní vliv na životní prostředí - jde zejména o tvorbu skleníkových plynů a kyselých výluhů při hydrologických procesech. Životní prostředí může výrazně ovlivnit i způsob nakládání s nimi, a to jak pozitivně, tak negativně. Některé druhy odpadů, vykazovaných jako BRKO, však mají jen určitý podíl biologicky rozložitelné složky (viz tabulka 1).
Tab. 1 – Druhy odpadů tvořící BRKO, dle Katalogu odpadů
Kód odpadu | Název druhu odpadu | Koeficient biologického rozkladu |
---|---|---|
20 01 01 | Papír a lepenka | 1 |
20 01 08 | Biologicky rozložitelný odpad z kuchyní a stravoven | 1 |
20 01 10 | Oděvy | 0,60 |
20 01 11 | Textilní materiály | 0,50 |
20 01 38 | Dřevo neuvedené pod č. 20 01 37 | 1 |
20 02 01 | Biologicky rozložitelný odpad | 1 |
20 03 01 | Směsný komunální odpad | 0,54 |
20 03 02 | Odpad z tržišť | 0,80 |
20 03 07 | Objemný odpad (započteno koeficientem dle 1) | 0,50 |
Podle: Kotoulová, Z: Metodika výpočtu postupného snižování množství biologicky rozložitelných komunálních odpadů (BRKO)
Nakládání s BRKO
S biologicky rozložitelnými komunálními odpady je možno nakládat v podstatě dvěma základními způsoby:
- a) Odpad (jako materiál, surovinu) lze zpracovávat na zahradách rodinných domů, v zahrádkářských osadách apod. Jde o způsob domácího, případně komunitního kompostování. Tento odpad není nikde vykazován, jeho produkce nemůže být zvážena a podle zákona o odpadech vlastně jako „odpad“ neexistuje – vlastník nemá úmysl se jej zbavit. Jde svým způsobem o předcházení vzniku skutečného odpadu.
- b) Odpad (ale již ne jako materiál), je odkládán na vyhrazené místo (kontejner, sběrná nádoba, sběrný dvůr apod.). V tomto momentě je ale již navýšena produkce komunálního odpadu obce nebo města o množství hmoty, která vznikla pouze tím, že se vytvořilo místo na její sběr. Jde tedy o separovaný sběr BRKO, který lze provozovat jako systém buď odvážkový (odvážecí, odvozový), nebo jako donáškový (přinášecí). Rozdíl v systémech je pouze ve vzdálenosti a umístění nádob na separovaný sběr.
Obecně lze říci, že v donáškovém systému je v intravilánu obce umístěno méně větších nádob na delší vzdálenosti. Množství sebraného odpadu je nižší a jeho kvalita (čistota) je horší, než u systému odvozového, kde je na stejném území umístěno více menších nádob, které jsou přistaveny více do blízkosti jednotlivých domů.
![](/aaa/img.php?src=/upload/9dde8a86bc39c815ad93f4e52cbe3ebf/altman_bioodpad_2.jpg&w=300)
Výsledky experimentu
Cílem experimentu na Katedře využití strojů Technické fakulty ČZU Praha bylo zjistit hmotnost a složení bioodpadu, vyprodukovaného v běžných domácnostech. Celkem bylo zapojeno 40 obyvatel v 16 rodinách po dobu 2 x 5 týdnů.
Produkce BRKO: Roční produkce BRKO představuje velice proměnlivou hodnotu. Jak vyplývá z tabulky 1, představuje BRKO soubor jednotlivých druhů odpadů, které se v obci vyskytují na více místech. V běžně užívaných textech je pod pojmem bioodpad, případně komunální (domovní) bioodpad většinou myšlen pouze odpad s kódem 20 01 08. V závislosti na typu zástavby činí produkce BRKO asi 30 – 60 kg na obyvatele ročně. Literární zdroje uvádí hodnotu 24 kg [1], jiné uvádí hodnotu 12 – 28 kg na obyvatele a rok, v závislosti na typu bytové zástavby [3].
Pro celkové množství BRKO v obci je také důležité, jak velké zelené plochy (parky, hřiště apod.) jsou v majetku obce a jak často jsou tyto plochy upravovány. V neposlední řadě se množství BRKO odvíjí od kvality péče o zeleň na zahradách RD a způsobu jeho odstranění (domovní kompostování, sběr do nádob a odvoz).
Složení BRKO: Veškerý vytříděný bioodpad byl rozdělen do 11 komodit. Pořadí komodit podle hmotnostní produkce je v tabulce 2. Nejvíce se vyprodukovalo odpadu ze zeleniny a z ovoce. Rozdíl mezi maximální a minimální hodnotou u jednotlivých rodin je u odpadu ze zeleniny kolem 3,7 kg (4,1 – 0,4 kg), u odpadu z ovoce kolem 2,8 kg (3,0 – 0,2 kg). Ostatní komodity vykazují menší rozdíly mezi maximální a minimální hodnotou, což je způsobeno menším množstvím sebraného bioodpadu za dobu experimentu. Odpad z květin, včetně zeminy, byl výrazně zaznamenán pouze u jedné domácnosti.
Tab. 2 – Pořadí jednotlivých komodit podle hmotnosti a procentického zastoupení
Pořadí podle hmotnosti | Komodity bioodpadu | Zastoupení (%) | Přepočtené množství (kg/obyvatel/rok) |
---|---|---|---|
1 | odpad ze zeleniny | 35,7 | 9,9 |
2 | odpad z ovoce | 18,3 | 5,1 |
3 | odpad z květin | 9,4 | 2,6 |
4 | čaj, káva | 8,8 | 2,4 |
5 | odpad z citrusů | 8,2 | 2,3 |
6 | zbytky vařených jídel | 6,7 | 1,9 |
7 | pečivo | 3,9 | 1,1 |
8 | skořápky z ořechů | 3,4 | 9,4 |
9 | papír | 3,0 | 8,3 |
10 | vaječné skořápky | 1,5 | 4,2 |
11 | ostatní | 1,1 | 3,1 |
Celkem | - | 100 | 27,7 |
Další poznatky: U sledovaných rodin docházelo k výrazným výkyvům v produkci jednotlivých komodit.
![](/aaa/img.php?src=/upload/9dde8a86bc39c815ad93f4e52cbe3ebf/altman_graf.jpg&w=300)
Výsledky byly získány při řešení projektu 1G57004 "Komplexní metodické zabezpečení údržby trvalých travních porostů se zaměřením na oblasti se specifickými podmínkami" podporovaném NAZV Praha. V dalších článcích se autor bude zabývat způsoby nakládání s biologicky rozložitelnými odpady, systémy sběru a svozu a podobně.
Literatura
- Kotoulová, Z., Váňa, J.: Příručka pro nakládání s komunálním bioodpadem. MŽP, Praha, 2001, 68 s.
- Jelínek a kol.: Hospodaření a manipulace s odpady ze zemědělství a venkovských sídel. Ing. František Savov, Praha, 2001, 236 s.
- Vrbová, M. a kol.: Hospodaření s odpady v obcích. EKO-KOM, Praha, 2003.
- Altmann, V., Mimra, M., Andrt, M.: Stanovení objemového množství biologicky rozložitelného komunálního odpadu (BRKO) pro řešení logistiky svozu. Biom.cz [online].2005-09-21 [cit. 2008-03-30]. Dostupné z www:<https://biom.cz/index.shtml?x=610688>. ISSN: 1801-2655.
- Informační systém o odpadech (ISOH). Dostupné z http://ceho.vuv.cz
Článek: Tisknout s obrázky | Tisknout bez obrázků | Poslat e-mailem
Související články:
Bez energetického využití odpadů se neobejdeme
Kompostování bioodpadu je technologií trvale udržitelného života
Informační kampaně radí občanům proč a jak třídit bioodpady
Jak na bioodpady? Zkušenosti z Německa (V.)
Zobrazit ostatní články v kategorii Bioodpady a kompostování
Datum uveřejnění: 18.8.2010
Poslední změna: 8.7.2010
Počet shlédnutí: 15729
Citace tohoto článku:
ALTMANN, Vlastimil: Nakládání s biologicky rozložitelnými odpady. Biom.cz [online]. 2010-08-18 [cit. 2024-08-24]. Dostupné z WWW: <https://biom.cz/cz-obnovitelne-zdroje-energie-bioplyn-bioodpady-a-kompostovani/odborne-clanky/nakladani-s-biologicky-rozlozitelnymi-odpady>. ISSN: 1801-2655.
Komentáře:
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |