Zprávy z tisku
Zákon, který má ušetřit miliardy na podpoře OZE, míří ve Sněmovně ke schvalování
Praha 1. června (ČTK) - Sněmovna dnes odeslala do třetího čtení vládní předlohu, která má kromě jiného omezit podporu solárních elektráren. O nastavení této podpory i podpory dalších obnovitelných zdrojů pak rozhodnou poslanci při závěrečném schvalování podle toho, který ze vznesených návrhů podpoří. Vedle vládního návrhu se objevilo i několik návrhů přímo od poslanců. Snížení podpory by státu mohlo ušetřit miliardy korun. Hospodářský výbor chce do novely zákona o podporovaných zdrojích energie vložit mimo jiné navýšení podílu biosložky v benzínu z nynějších 4,1 procenta na 8,8 procenta. Stejný návrh Sněmovna již dříve odmítla.
Foto: Pictures of Money@Flickr.com
Vicepremiér Karel Havlíček (za ANO) dnes řekl poslancům, že na podporu obnovitelných zdrojů jde nyní ročně 47 miliard korun. Z toho 27 miliard jde ze státního rozpočtu. Zbytek hradí spotřebitelé a průmysl.
Vláda v novele navrhla snížit podporu například pro solární elektrárny na minimální úroveň v rozpětí stanoveném Bruselem. Vnitřní výnosové procento (IRR), zjednodušeně výnosnost investice do obnovitelného zdroje během trvání podpory, má u fotovoltaiky klesnout na 6,3 procenta, dosud to bylo 8,4 procenta. U dalších obnovitelných zdrojů má být odlišné. Pokud by bylo vyšší, šlo by o nepřiměřenou podporu. Státu by snížení podpory mohlo ušetřit miliardy korun. Poslanci však vznesli návrhy, které počítají třeba s hodnotami kolem 9,5 procenta.
Havlíček popsal, že pokud by u solárních elektráren bylo IRR 8,4 procenta, k čemuž se podle něj kloní odborná veřejnost, a současně by se o deset procent zvýšila solární daň, přineslo by to do státního rozpočtu na solární dani čtyři až pět miliard. K tomu by stát ušetřil jednu až dvě miliardy v rámci IRR. "Pracujeme s tím, že by to mohlo být v tuto chvíli mezi pěti až sedmi miliardami korun,“ řekl.
Například Petr Pávek (STAN) navrhuje v jednom ze svých návrhů shodně pro všechny obnovitelné zdroje sazbu 9,5 procenta. V dalším svém návrhu navrhuje procento v intervalu 8,4 až 9,5 procenta. Předseda KDU-ČSL Marian Jurečka navrhuje různá pásma výnosového procenta pro různé zdroje, ale stejně jako Pávek i on navrhl v dalším návrhu 9,5 procenta pro všechny zdroje. Pavel Pustějovský navrhuje IRR v rozmezí 8,4 až 10,6 procenta s tím, že konkrétní výši by stanovovala vláda.
Poslanec KSČM Leo Luzar navrhuje upravit takzvanou solární daň, neboli daň z odvodu. Chce, aby ji odváděly solární elektrárny uvedené do provozu již od 1. ledna 2009 do konce roku 2010, zatímco platný zákon ji vztahuje pouze na elektrárny uvedené do provozu pouze v roce 2010. U elektráren uvedených do provozu v roce 2010 chce zvýšit sazbu odvodu hrazeného formou výkupní ceny z nynějších deseti procent až na 25 procent. Uvedl, že svým návrhem chce otevřít prostor k debatě.
Luzar chce také do zákona vložit povinnost provozovatelů čerpacích stanic, aby na internetu zveřejňovali svoje aktuální ceny pohonných hmot. Ceny pohonných hmot by tak mohli motoristé sledovat například v mobilních aplikacích, uvedl ke svému návrhu. Provozovatelé ceny podle něj nechtějí zveřejňovat z důvodů konkurenčního boje. Zveřejňování cen by tak mohlo přinést i nepřímý tlak na snížení cen, soudí.
Zdroj: Tisková zpráva ČTK 1. 6. 2021
Datum uveřejnění: 1.6.21
Poslední změna: 3.6.2021
Počet shlédnutí: 698
Zákon, který má ušetřit miliardy na podpoře OZE, míří ve Sněmovně ke schvalování
Praha 1. června (ČTK) - Sněmovna dnes odeslala do třetího čtení vládní předlohu, která má kromě jiného omezit podporu solárních elektráren. O nastavení této podpory i podpory dalších obnovitelných zdrojů pak rozhodnou poslanci při závěrečném schvalování podle toho, který ze vznesených návrhů podpoří. Vedle vládního návrhu se objevilo i několik návrhů přímo od poslanců. Snížení podpory by státu mohlo ušetřit miliardy korun. Hospodářský výbor chce do novely zákona o podporovaných zdrojích energie vložit mimo jiné navýšení podílu biosložky v benzínu z nynějších 4,1 procenta na 8,8 procenta. Stejný návrh Sněmovna již dříve odmítla.
![](/aaa/img.php?src=/upload/93a6e8e6b11e93816bea14d0c95745a2/pictures-of-money-flickr.com_1.jpg&w=700)
Vicepremiér Karel Havlíček (za ANO) dnes řekl poslancům, že na podporu obnovitelných zdrojů jde nyní ročně 47 miliard korun. Z toho 27 miliard jde ze státního rozpočtu. Zbytek hradí spotřebitelé a průmysl.
Vláda v novele navrhla snížit podporu například pro solární elektrárny na minimální úroveň v rozpětí stanoveném Bruselem. Vnitřní výnosové procento (IRR), zjednodušeně výnosnost investice do obnovitelného zdroje během trvání podpory, má u fotovoltaiky klesnout na 6,3 procenta, dosud to bylo 8,4 procenta. U dalších obnovitelných zdrojů má být odlišné. Pokud by bylo vyšší, šlo by o nepřiměřenou podporu. Státu by snížení podpory mohlo ušetřit miliardy korun. Poslanci však vznesli návrhy, které počítají třeba s hodnotami kolem 9,5 procenta.
Havlíček popsal, že pokud by u solárních elektráren bylo IRR 8,4 procenta, k čemuž se podle něj kloní odborná veřejnost, a současně by se o deset procent zvýšila solární daň, přineslo by to do státního rozpočtu na solární dani čtyři až pět miliard. K tomu by stát ušetřil jednu až dvě miliardy v rámci IRR. "Pracujeme s tím, že by to mohlo být v tuto chvíli mezi pěti až sedmi miliardami korun,“ řekl.
Například Petr Pávek (STAN) navrhuje v jednom ze svých návrhů shodně pro všechny obnovitelné zdroje sazbu 9,5 procenta. V dalším svém návrhu navrhuje procento v intervalu 8,4 až 9,5 procenta. Předseda KDU-ČSL Marian Jurečka navrhuje různá pásma výnosového procenta pro různé zdroje, ale stejně jako Pávek i on navrhl v dalším návrhu 9,5 procenta pro všechny zdroje. Pavel Pustějovský navrhuje IRR v rozmezí 8,4 až 10,6 procenta s tím, že konkrétní výši by stanovovala vláda.
Poslanec KSČM Leo Luzar navrhuje upravit takzvanou solární daň, neboli daň z odvodu. Chce, aby ji odváděly solární elektrárny uvedené do provozu již od 1. ledna 2009 do konce roku 2010, zatímco platný zákon ji vztahuje pouze na elektrárny uvedené do provozu pouze v roce 2010. U elektráren uvedených do provozu v roce 2010 chce zvýšit sazbu odvodu hrazeného formou výkupní ceny z nynějších deseti procent až na 25 procent. Uvedl, že svým návrhem chce otevřít prostor k debatě.
Luzar chce také do zákona vložit povinnost provozovatelů čerpacích stanic, aby na internetu zveřejňovali svoje aktuální ceny pohonných hmot. Ceny pohonných hmot by tak mohli motoristé sledovat například v mobilních aplikacích, uvedl ke svému návrhu. Provozovatelé ceny podle něj nechtějí zveřejňovat z důvodů konkurenčního boje. Zveřejňování cen by tak mohlo přinést i nepřímý tlak na snížení cen, soudí.
Zdroj: Tisková zpráva ČTK 1. 6. 2021
Datum uveřejnění: 1.6.21
Poslední změna: 3.6.2021
Počet shlédnutí: 698