Zprávy z tisku
Brabec: Antifosilní zákon by mohl začít platit od roku 2018
Praha 10. dubna (ČTK) - Ministr životního prostředí Richard Brabec (ANO) nepředpokládá, že by antifosilní zákon začal platit už příští rok, za pravděpodobnější považuje termín 1. ledna 2018. Řekl to dnes v diskusním pořadu ČT Otázky Václava Moravce. Zákon by měl do budoucna snížit závislost ČR na fosilních palivech, mezi něž patří zejména uhlí a ropa a také zemní plyn. Brabec nicméně uvedl, že zákon cíleně proti zemnímu plynu nepůjde, parametrem jeho úspěšnosti bude podle ministra v budoucnu snižování emisí oxidu uhličitého (CO2). Plyn znečišťuje méně.
Termín na předložení návrhu paragrafového znění vládě má ministerstvo životního prostředí (MŽP) do konce letošního září. Pokud zákon schválí, tak by nejdříve do konce tohoto roku měl být podle Brabce předložen Sněmovně. Analytická část dopadů zákona by mohla být hotova do konce srpna.
"První programy snižování emisí CO2 by měly následovat už od roku 2019, takže časový prostor tam relativně je," uvedl Brabec. Podle něj není cílem vytvořit právní normu, která bude žalovatelná, měla by být spíše deklaratorní v dlouhodobém horizontu. Ten přesahuje rámec dnešních závazků vůči Evropské unii, tedy do roku 2030. "My bychom rádi až do roku 2050 jako určitou dlouhodobou perspektivu, kterou, si myslím, že by i průmysl měl mít," poznamenal ministr.
Odbory a zaměstnavatelé zákon doposud odmítali kvůli tomu, že by se měl nejdříve zhodnotit jeho dopad na konkurenceschopnost ekonomiky. Člen představenstva Svazu průmyslu a dopravy, generální ředitel Elektrárny Chvaletice Luboš Pavlas dnes řekl, že nejde o šťastný směr aktivit MŽP. "Ten zákon po nás nikdo nechce," řekl.
Zákony v ostatních evropských zemích vznikaly podle něj postupně od roku 2008, energetika i Evropa se ale vyvíjí. "Myslím, že máme více norem, které nejsou přijaté a jsou potřeba, proto tedy ten odpor vyjádřený tím, že bychom chtěli vědět, co znamená ta konkurenceschopnost," uvedl Pavlas.
Doplnil, že Česko je průmyslová země a průmysl přispívá k HDP nejvýznamnějším způsobem. Jde podle něj o budoucí náklady a opatření. "Pak hrozí nebezpečí, že i z ČR průmysl někam uteče," upozornil.
Zákon by měl podle Brabce postihovat nejen průmysl, ale i dopravu nebo zemědělství a další odvětví ekonomiky. Modelem snižování by měl podle Brabce být ekvivalent skleníkových plynů. ČR už snížila emise CO2 od roku 1990 do letoška přibližně o 37 procent, nyní má podle ministra takřka splněn cíl EU roku 2030. Větším problémem než CO2 jsou proto prachové částice, například rakovinotvorný benzo(a)pyren, jak připomněl, produkují ho zejména lokální topeniště a doprava.
Cílem zákona by podle Brabce mělo být postupné snižování fosilních paliv až do roku 2050 s konkrétními roky kontroly, maximálně po pěti letech. Vláda se bude zpovídat z plnění programu vůči Parlamentu. ČR by se rovněž mohla dostat podle Brabce do 25procentního podílu obnovitelných zdrojů energie na celkové výrobě. Řešení vidí v budoucím rozvoji nových technologiích, ovšem za podmínky, že nebudou podporovány dotacemi.
Zdroj: Tisková zpráva ČTK 12.4.2016
Datum uveřejnění: 12.4.16
Poslední změna: 12.4.2016
Počet shlédnutí: 1122
Brabec: Antifosilní zákon by mohl začít platit od roku 2018
Praha 10. dubna (ČTK) - Ministr životního prostředí Richard Brabec (ANO) nepředpokládá, že by antifosilní zákon začal platit už příští rok, za pravděpodobnější považuje termín 1. ledna 2018. Řekl to dnes v diskusním pořadu ČT Otázky Václava Moravce. Zákon by měl do budoucna snížit závislost ČR na fosilních palivech, mezi něž patří zejména uhlí a ropa a také zemní plyn. Brabec nicméně uvedl, že zákon cíleně proti zemnímu plynu nepůjde, parametrem jeho úspěšnosti bude podle ministra v budoucnu snižování emisí oxidu uhličitého (CO2). Plyn znečišťuje méně.
Termín na předložení návrhu paragrafového znění vládě má ministerstvo životního prostředí (MŽP) do konce letošního září. Pokud zákon schválí, tak by nejdříve do konce tohoto roku měl být podle Brabce předložen Sněmovně. Analytická část dopadů zákona by mohla být hotova do konce srpna.
"První programy snižování emisí CO2 by měly následovat už od roku 2019, takže časový prostor tam relativně je," uvedl Brabec. Podle něj není cílem vytvořit právní normu, která bude žalovatelná, měla by být spíše deklaratorní v dlouhodobém horizontu. Ten přesahuje rámec dnešních závazků vůči Evropské unii, tedy do roku 2030. "My bychom rádi až do roku 2050 jako určitou dlouhodobou perspektivu, kterou, si myslím, že by i průmysl měl mít," poznamenal ministr.
Odbory a zaměstnavatelé zákon doposud odmítali kvůli tomu, že by se měl nejdříve zhodnotit jeho dopad na konkurenceschopnost ekonomiky. Člen představenstva Svazu průmyslu a dopravy, generální ředitel Elektrárny Chvaletice Luboš Pavlas dnes řekl, že nejde o šťastný směr aktivit MŽP. "Ten zákon po nás nikdo nechce," řekl.
Zákony v ostatních evropských zemích vznikaly podle něj postupně od roku 2008, energetika i Evropa se ale vyvíjí. "Myslím, že máme více norem, které nejsou přijaté a jsou potřeba, proto tedy ten odpor vyjádřený tím, že bychom chtěli vědět, co znamená ta konkurenceschopnost," uvedl Pavlas.
Doplnil, že Česko je průmyslová země a průmysl přispívá k HDP nejvýznamnějším způsobem. Jde podle něj o budoucí náklady a opatření. "Pak hrozí nebezpečí, že i z ČR průmysl někam uteče," upozornil.
Zákon by měl podle Brabce postihovat nejen průmysl, ale i dopravu nebo zemědělství a další odvětví ekonomiky. Modelem snižování by měl podle Brabce být ekvivalent skleníkových plynů. ČR už snížila emise CO2 od roku 1990 do letoška přibližně o 37 procent, nyní má podle ministra takřka splněn cíl EU roku 2030. Větším problémem než CO2 jsou proto prachové částice, například rakovinotvorný benzo(a)pyren, jak připomněl, produkují ho zejména lokální topeniště a doprava.
Cílem zákona by podle Brabce mělo být postupné snižování fosilních paliv až do roku 2050 s konkrétními roky kontroly, maximálně po pěti letech. Vláda se bude zpovídat z plnění programu vůči Parlamentu. ČR by se rovněž mohla dostat podle Brabce do 25procentního podílu obnovitelných zdrojů energie na celkové výrobě. Řešení vidí v budoucím rozvoji nových technologiích, ovšem za podmínky, že nebudou podporovány dotacemi.
Zdroj: Tisková zpráva ČTK 12.4.2016
Datum uveřejnění: 12.4.16
Poslední změna: 12.4.2016
Počet shlédnutí: 1122