Postupy vedoucí ke snižování environmentálních a zdravotních rizik při nakládání s biologicky rozložitelnými odpady

Analýza stávajících rizik při nakládání s biodegradabilním odpadem

Nakládání s biodegradabilním odpadem, především jeho využívání se musí řídit legislativními nástroji. Stávající evropské předpisy obsahují obecné povinnosti původců odpadů na snížení zdravotního rizika a to jak z hlediska ochrany veřejného zdraví, tak i z hlediska ochrany zdraví při práci. Vlastní legislativa pro nakládání s biodegradabilním odpadem je pouze ve stádiu návrhu. Jedním ze základních cílů připravované směrnice je zabezpečit vybrané používání zpracovaného nebo nezpracovaného biodegradabilního odpadu tak, aby nedošlo k ohrožení zdraví lidí, zvířat a rostlin.

Zdravotní rizika přímo souvisí s původem a složením odpadu. V případě, že jsou mezi biodegradabilní odpady brány i kaly z ČOV, lze za největší zdravotní riziko pro lidi a zvířata počítat obsah patogenních mikroorganismů a toxických chemických látek v kalech. Možné riziko vzniká pro celou oblast nakládání s tímto odpadem od jeho vzniku až po jeho odstranění nebo využití. Oblast zdravotních rizik u kalů byla samostatně řešena u realizačního programu pro nakládání s kaly z ČOV.

Realizační projekt řeší především biologické zpracování biodegradabilních odpadů z komunální sféry. Z těchto důvodů byla zpracována i analýza rizik při nakládání s tímto druhem odpadu z hlediska jejich identifikace a minimalizace.

Zakotvení požadavků na ochranu zdraví při nakládání s odpady ve stávající legislativě ČR.

V rámci české legislativy o odpadech jsou uvedeny zásadní principy kdy při jejich dodržování je zajištěna obecně minimalizace zdravotních rizik pro nakládání s odpady včetně odpadů nebezpečných.

Zákon č.185/2001 Sb., odpadech v posledním znění uvádí v :

§ 10 odst. 1: „….., odpady, jejichž vzniku nelze zabránit, musí být využity, případně odstraněny způsobem, který neohrožuje lidské zdraví a životní prostředí a který je v souladu s tímto zákonem a se zvláštními právními předpisy“,

§ 11 odst. 3: „Při posuzování vhodnosti způsobů odstranění odpadů má vždy přednost způsob, který zajistí vyšší ochranu lidského zdraví a je šetrnější k životnímu prostředí. Uložením na skládku mohou být odstraňovány pouze ty odpady, u nichž jiný způsob odstranění není dostupný nebo by přinášel vyšší riziko pro životní prostředí nebo riziko pro lidské zdraví a pokud uložení odpadu na skládku neodporuje tomuto zákonu nebo prováděcím právním předpisům.“

§ 12 odst. 1 a 2: „Každý je povinen nakládat s odpady a zbavovat se jich pouze způsobem stanoveným tímto zákonem a ostatními právními předpisy vydanými na ochranu životního prostředí. Nakládání s nebezpečnými odpady se řídí též zvláštními právními předpisy platnými pro výrobky, látky a přípravky se stejnými nebezpečnými vlastnostmi, pokud není v tomto zákoně nebo prováděcích právních předpisech k němu stanoveno jinak.“ „Pokud dále není stanoveno jinak, lze s odpady podle tohoto zákona nakládat pouze v zařízeních, která jsou k nakládání s odpady podle tohoto zákona určena. Při tomto nakládání s odpady nesmí být ohroženo lidské zdraví ani ohrožováno nebo poškozováno životní prostředí a nesmějí být překročeny limity znečišťování stanovené zvláštními právními předpisy.“

§ 19 a § 20: Provozovatel zařízení k využívání a k odstraňování odpadů je povinen „oznámit bez zbytečného odkladu příslušnému obecnímu úřadu obce s rozšířenou působností nepříznivé vlivy nakládání s odpady na zdraví lidí nebo životní prostředí, které jsou v rozporu s vlivy očekávanými nebo popsanými v provozním řádu zařízení, nebo vlivy, které překračují stanovené limitní hodnoty.“

§ 16 ost. 1 písm.j): Původce odpadů je povinen „vykonávat kontrolu vlivů nakládání s odpady na zdraví lidí a životní prostředí v souladu se zvláštními právními předpisy a plánem odpadového hospodářství“. (Zvláštním předpisem je v tomto případě vyhláška MZ č. 89/2001 Sb., kterou se stanoví podmínky pro zařazování prací do kategorií, limitní hodnoty ukazatelů biologických a expozičních testů a náležitosti hlášení prací s azbestem a biologickými činiteli).

Nedodržování tohoto ustanovení zákona o odpadech přináší sebou významné zvýšení zdravotních rizik při nakládání s odpady .

V případě, že v rámci zpracování biodegradabilního odpadu budou zpracovány i kaly z ČOV, tak pro dodržení ochrany zdraví je důležitá část zákona týkající se využívání kalů na zemědělské půdě.

§ 32 stanoví definice

Pro účely této části zákona se rozumí

a) kalem

1. kal z čistíren odpadních vod zpracovávajících městské odpadní vody nebo odpadní vody z domácností a z jiných čistíren odpadních vod, které zpracovávají odpadní vody stejného složení jako městské odpadní vody a odpadní vody z domácností,

2. kal ze septiků a jiných podobných zařízení,

3. kal z čistíren odpadních vod výše neuvedený

b) upraveným kalem - kal, který byl podroben biologické, chemické nebo tepelné úpravě, dlouhodobému skladování nebo jakémukoliv jinému vhodnému procesu tak, že se významně sníží obsah patogenních organismů v kalech, a tím zdravotní riziko spojené s jeho aplikací,

Vyhláška MŽP č. 382/2001, o podmínkách použití kalů na zemědělské půdě v návaznosti na ustanovení zákona č.185/2001 Sb., o odpadech stanovuje základní podmínky , které snižují riziko aplikace kalů na zemědělskou půdu. Vyhláška byla zpracována Ministerstvem životního prostředí ve spolupráci s Ministerstvem zdravotnictví ČR a Ministerstvem zemědělství.

Zakotvení požadavků na ochranu zdraví při práci ve stávající legislativě ČR při nakládání s odpady

Ochrana zdraví při práci - při nakládání s odpady z hlediska pracovního prostředí vychází v ČR z rámcové komplexní úpravy celé oblasti ochrany zdraví při práci , kterou představuje Závazná směrnice Rady ES 89/391/EEC. V České republice tyto úpravy stanoví :

Nařízení vlády 178/2001 Sb., kterým se stanoví podmínky ochrany zdraví zaměstnanců při práci v posledním znění. To stanoví rizikové faktory pracovních podmínek, jejich členění, hygienické limity, způsob jejich zjišťování a hodnocení, minimální rozsah opatření k ochraně zdraví zaměstnanců, rozsah a bližší podmínky poskytování ochranných nápojů a hygienické požadavky na pracovní prostředí a pracoviště. V druhé části nařízení jsou uvedeny principy hodnocení rizikových faktorů pracovních podmínek , zdravotních rizik a minimální opatření k ochraně zdraví zaměstnanců.

U hodnocení zdravotního rizika spojeného s expozicí zaměstnanců biologickým činitelům musí být stanovena povaha, míra a doba expozice tak, aby bylo možné zhodnotit veškerá rizika pro zdraví zaměstnanců a rozhodnout o nezbytných opatřeních k ochraně jejich zdraví. Opatření k ochraně zdraví zaměstnanců jsou uvedena v dalších paragrafech, a to § 24 až 26 tohoto nařízení. Opatření musí být promítnuta do provozních řádů pro jednotlivá pracoviště.

V České republice byl v hygienické službě zaveden systém kategorizace prací, tedy i pro práce při nakládání s odpady . Systém rozděluje práce do čtyř kategorií podle rizika. Kategorizace prací umožňuje souhrnné hodnocení úrovně zátěže zaměstnanců faktory rozhodujícími ze zdravotního hlediska o kvalitě pracovních podmínek, které jsou charakteristické pro danou práci na konkrétním pracovišti a míru zabezpečení zdraví pracovníků. Zákon č.258/2001 Sb., o ochraně veřejného zdraví stanoví povinnosti týkající se kategorizace prací, a to v § 37 až 39. K zákonu č.258/2000 Sb., je vydána vyhláška MZ č. 89/2001 Sb., kterou se stanoví podmínky pro zařazování prací do kategorií, limitní hodnoty ukazatelů biologických expozičních testů a náležitosti prací s azbestem a biologickými činiteli.

Současné evropské přístupy k hodnocení a minimalizaci zdravotních rizik a ochrany životního prostředí.

Pracovní dokument II.návrh „ Biologické zpracování bioodpadu ( DG ENV.A.2/LM/ biowaste/2nd draft „ se zabývá řízením podmínek při nakládání s bioodpadem včetně jeho využití. Z hlediska minimalizace zdravotních rizik jsou především podstatná následující opatření :

definice podmínek umístění technologií pro zpracování bioodpadu

definované podmínky řízení provozu

monitorování procesu

požadavky na konečný produkt z hlediska obsahu vybraných chemických látek a kontrola mikrobiologické kontaminace pomocí indikátorových mikroorganismů

Nařízení evropského parlamentu a rady (ES) č.1774/2002 ze dne 3.října 2002, kterým se stanoví hygienická pravidla týkající se vedlejších živočišných produktů, které nejsou určeny k lidské spotřebě. Toto nařízení kromě jiného specifikuje podmínky pro nakládání s vybranými biodegradabilními odpady ( např. kuchyňský odpad) a to podmínky pro zpracování vybraných odpadů v kompostárnách a v bioplynových stanicích. Obsahuje hygienické požadavky na celý cyklus nakládání s odpady včetně kontroly konečného produktu.

Analýza zdravotních rizik při nakládání s biodegradabilním odpadem

Sběr odpadu

Celý systém musí být zabezpečen tak, aby nedocházelo k ovlivňování životního prostředí zápachem. Sběr nesmí být zdrojem výskytu hmyzu a hlodavců. Tím se zajistí minimalizace přenosu možných infekčních onemocnění. Musí být zajištěny vhodné sběrné nádoby a jejich čištění a dezinfekce.

Svoz odpadu

Zajistit vhodné přepravní obaly, jejich čištění a dezinfekci. Stanovit vhodné časové intervaly svozu tak, aby se zabránilo hnití odpadu a vzniku rizikových faktorů výše uvedených.

Zdravotní rizika při zpracování biodegradabilního odpadu.

Při umísťování závodů, které zpracovávají biodegradabilní odpady, je nutné posuzovat následující kritéria:

složení zpracovávaných odpadů a technologii jejich zpracování,

vzdálenosti umístění technologického zařízení od obytných a rekreačních aglomerací, vodních toků a ploch, zdrojů pitné vody, dalších zemědělských a městských aglomerací,

vzdálenosti od povrchových vod a ochranných pásem, možná kontaminace podzemních vod,

ochranu přírody a oblasti kulturního dědictví,

zabezpečení průsaku do podzemních a povrchových vod ve smyslu platných zákonů o ochraně povrchových a podzemních vod, s ohledem na charakteristiku zpracovávaného odpadu a technologii zpracování,

opatření k omezení emisí pachů při celém cyklu nakládání s odpady včetně zařízení pro zpracování biodegradabilních odpadů, návrh systému kontroly a měření ve smyslu platné legislativy na ochranu ovzduší,

opatření k minimalizaci rizik pocházejících ze zpracovatelských závodů a to na základě minimalizace :

- emisí prachu a zápachu,

- zanášení odpadu větrem,

- hluku a dopravního provozu,

- výskytu ptáků, parazitů a hmyzu,vzniku aerosolů apod.

opatření na ochranu pracovníků, kteří nakládají s odpady.

Zdravotní rizika při využívání biodegradabilního odpadu.

Při aplikaci biodegradabilních odpadů do životního prostředí, a to především do zemědělské půdy, vznikají při nedostatečném zpracování biodegradabilního odpadu dva okruhy zdravotních rizik:

rizika pro člověka, zvířata a rostliny z přítomných patogenních organismů a toxických chemických látek ,

toxicita způsobená akumulací těžkých kovů a dalších nebezpečných látek v půdě, které přecházejí do rostlin, zvířat a lidí a mikrobiální kontaminace potravního řetězce a vody.

Za největší zdravotní riziko, které v ČR při nakládání s biodegradabilními odpady vzniká, je nutno považovat riziko infekčnosti u neupravených odpadů. Riziko vyplývá z obsahu patogenních a podmíněně patogenních mikroorganismů v některých kategoriích biodegradabilního odpadu.

Návrh opatření vedoucích k minimalizaci zdravotních rizik při nakládání s biodegradabilním odpadem

Na základě hodnocení zdravotních rizik, které vycházejí především z hodnocení biologického rizika a jeho minimalizace, navrhujeme pro nakládání s biodegradabilními odpady následující opatření :

Legislativní ( 2004 -2006)

a) z hlediska minimalizace biologického rizika a v návaznosti na připravovanou novelu evropské směrnice a stávající Nařízení Rady a Parlamentu EU č. 1774/ 2002 upravit stávající legislativu ČR především v oblastech stanovení technologických podmínek úpravy biodegradabilního odpadu, kontroly procesu hygienizace odpadu a rozšíření kontroly při jeho využití.

Legislativní (2004 – 2006)

Zákon č. 185/2001 Sb., o odpadech

Zmocnit MŽP ve spolupráci s MZ a Mze k vypracování vyhlášky pro nakládání a využívání biodegradabilního odpadu.

Ve vyhlášce upravit

Stanovení biologických indikátorů pro posuzování zdravotního rizika

Upravit povinnosti původců odpadů v oblasti kontroly účinnosti technologií pro hygienizaci odpadů na základě vybraných indikátorů

Stanovit podmínky pro jiné použití odpadů kromě zemědělství: rekultivace, nové výrobky jako např. palivo a stavební materiál včetně opatření na minimalizaci zdravotních rizik

Stanovení technologických podmínek pro kompostování odpadů včetně stanovení podmínek posuzování zdravotní nezávadnosti kompostů

Stanovení technologických podmínek pro anaerobní digesci odpadů včetně stanovení podmínek pro posuzování zdravotní nezávadnosti konečného produktu

Stanovení technologických podmínek pro spalování odpadů včetně opatření na minimalizaci zdravotních rizik

Stanovit povinnost autorizace laboratoří provádějících mikrobiologické rozbory a chemické rozbory

Metodické(2004 -2006)

Validace metod stanovení nových mikrobiologických indikátorů ve smyslu návrhu EU

Validace odběru vzorku pro mikrobiologické stanovení

Vypracování metodických pokynů pro nakládání s kaly dle jednotlivých způsobů odstranění nebo využití biodegradabilního odpadu včetně návrhů na hodnocení zdravotních rizik a jejich minimalizaci

Zvýšení kontrolní činnosti ČIŽP, pověřených orgánů Ministerstva zemědělství i orgánů ochrany veřejného zdraví

Standardizace kontrolní činnosti pro všechny pověřené orgány

Vypracování metodických pokynů pro orgány státní správy z hlediska kontrolní činnosti

Vypracování metodických pokynů pro pověřené obce

Ponechat stávající limity pro enterokoky a salmonelu jako důkaz účinnosti hygienizace biodegradabilního odpadu

Zavést limit pro E. coli místo doposud užívaných termotolerantních bakterií a zavést limit pro Cl. perfringens

Závěr

Pro navrhovaná opatření je základním předpokladem dobrá mezirezortní spolupráce. Kromě legislativních a metodických opatření je nutné vyžadovat stanovení konkrétních limitů a podmínek u všech způsobů nakládání s biodegradabilními odpady včetně validace metod stanovení mikrobiologických a chemických ukazatelů. Dále stanovení technologických parametrů procesu hygienizace a kvality konečného produktu. V neposlední řadě bude třeba zajistit autorizaci laboratoří provádějících výše uvedené kontrolní činnosti. Nezbytná je i standardizace kontroly.

6

2004-03-31T17:44:32