Ing. Jiří Dostál, CSc.: K návrhu Vyhlášky o biologickém zpracování biologicky rozložitelných odpadů ve znění http://biom.cz/bro/ dne 26.7.04 mám tyto připomínky (uvedeno chybně / navrhuji správně):

V paragrafové části zákona o odpadech rozporuji:

§37p odstavec (4) Oprávněná osoba, která nakládá biologickými metodami s více než 100 t 1000 t biologicky .....

V důvodové zprávě ve výkladu bodu 7: Povinnost certifikace ... provozovatele kompostáren ...s roční kapacitou přesahující 1000 tun BRO, ale i osoby, které ...malých obecních kompostáren .... 1000 tun BRO.

Proto se domnívám , že i v paragrofé části by mělo být 1000 tun.

Důvodová zpráva k vlastní vyhlášce:

Osnova návrhu vyhlášky:

Požadavky na kompostárny ....

Tuto část vyhlášky pokládám za nosnou. Věřím, že kromě jiného zde bude dána šance výrobě kompostů na ambulantních kompostovištích, tj. přímo na zemědělské půdě, kde má být kompost aplikován. Hmotnost zakládky bych omezil (stejně ČSN 46 5735) do 3500 t, nebo objemem 4000 m3 (návrh ing. Váně č. 2 = 500 t (nebo 1000 t) se mi jeví nízký, byla by to produkce pro 10 až 25 ha pozemek, průměrná velikost pozemku je i dnes po pozemkových úpravách větší), navíc pro ambulantní zakládku bych omezil: kvalita kteréhokoliv odpadu použitého do zakládky nebude přesahovat u těžkých kovů (Ni, Cd, Pb, Cr, As, Hg) 3-násobek, u mikrobiogenních prvků (Zn, Cu¨, Mo) 5-násobek požadavku na výrobek (vyhláška č. 401/2001 Sb. Příloha č. 1, tabulka 2), infekčnost odpadu bude v kategorii II. podle vyhlášky č. 382/2001 Sb. (pokud bude novela, pak ve znění pozdějších předpisů). Nechci se spokojit s názorem ing. Váněho č. 2, že ambulatní zakládky jsou jen pro odpady rostlinného původu. Fermentaci na ambulantních zakládkách podmínit tím, aby byla kontrola nad hygienizací, omezením infekce do okolí (např. překryv zakládky chlévskou mrvou, hnojem, rašelinou, zeminou apod.). Zdůraznit původní větu z ČSN 46 5735 „Zakládka průmyslových kompostů nesmí zhoršovat ani ohrožovat žádnou složku životního prostředí.“ a stanovit kriteria pro umístění ambulantní zakládky pro komposty.

Můj názor na výrobu kompostu na zemědělské půdě souvisí s poznatkem možného ekologického zajištění, jsou-li pro výrobu použity vhodné odpady a je technologická kázeň:

Např. kaly z ČOV s funkčním kanalizačním řádem vykazují takřka parametry výrobku, které klade na komposty vyhláška č. 401/2004 Sb. Tyto kaly nejsou však dostatečně hygienizované, aby byly použity přímo na zemědělskou půdu podle vyhlášky č. 382/2001 Sb. (nebo ještě přísněji k plodinám, které mají vyšší hygienický nárok).

Nařízení vlády č. 103/2003 Sb. pro zranitelné oblasti umožňuje uložit hnůj přímo na zemědělské půdě i ve zranitelné oblasti po dobu 9 kalendářních měsíců. Po tuto dobu se ze hnoje uvolňuje hnojný výluh, který je základem ekologické zátěže hnojůvky. Proto je touto vyhláškou předepsáno opakovat umístění hnoje na stejném místě nejdříve za po 4 letech kultivace půdy v rámci obhospodařování pozemku. Při umístění hnoje na zemědělské půdě se musí provádět obdobná manipulace (nahrnování do tvaru v průřezu lichoběžníku nebo trojúhelníku s výškou od 2 do 4 m) jako při založení zakládky kompostu. Navíc při založení kompostu se vrství mnohé materiály o vyšším obsahu sušiny (zbytky slámy, hnůj z drůbeží podestýlky, pevný drůbeží trus, rašelina, omlatky semenných porostů trav, jetlovin apod.), tudíž výluh ze zakládky je podstatně menší nebo často žádný než je z fermentace chlévské mrvy (výpočet výluhu viz ČSN 75 6190). Rovněž vlastní výroba kompostu fermentací netrvá déle, jak 3 měsíce, na pozemku je přímo přítomna zemina vhodná jako komponent pro komposty.

Vyhláška č. 401/2004 Sb. v příloze č. 3 se v tabulkové části čísla typu 18.1. doplňuje písmeno e), které pro organické hnojivo (kompost) mimo jiné zní: „Zejména ze statkových hnojiv anaerobní fermentací“. To umožňuje kompostovat statková hnojiva a tím i např. hygienizace minoritních kalů z ČOV případně jiných BRO fermentací výrobou kompostu.

V celé ČR je významný deficit organických látek na zemědělské půdě (vyjma kultury trvalých travních porostů). Je tomu vlivem razantního snížení stavu hospodářských zvířat, zejména pak polygastrů v posledních 15 letech, též poklesem víceletých pícnin na orné půdě. Tím je perspektivně ohrožena přirozená půdní úrodnost a sorpční schopnost půd jako prostředek ochrany životního prostředí. Aplikace kompostů ze vhodných surovin se významně podílí na bilanci organických látek v půdě. Levná výroba je podmínkou zemědělského využití kompostů. Dotace na komposty se neuplatňují. Prioritou podpory je výstavba skladů na ekologicky rizikovější statková hnojiva, nikoliv na kompostárny pro zpracování ekologicky relativně méně závadných odpadů. ČR není tak bohatá, aby mohla každou kompostárnu (včetně malých obecních kompostáren) paušálně finančně zajistit.

Můj záměr je na podporu spojení malé obecní kompostárny se zemědělským kompostovištěm, pro které budou vymezena jasná pravidla a předejde se ekologické nekázni včetně její publicity (viz minulý pořad v televizi).

Závěrem konstatuji, že výroba a uložení kompostů na zemědělské půdě z definovaných surovin co do druhu, kvality a množství (včetně BRO, BRKO) formou ambulantních zakládek je ekologicky šetrnější než skladování hnoje, které je již legislativou umožněno i pro zranitelná území (podle zákona 254/2001 Sb. ve znění pozdějších předpisů). Řízená výroba kompostů prostřednictvím ambulantních zakládek na zemědělské půdě by napomohla nejen ekonomice zemědělství, ale zejména dnes tolik požadované obnově zdrojů organických látek pro zemědělskou půdu, tím by byla ku pomoci při udržení trvalé půdní úrodnosti a sorpční schopnosti půd jako formy ochrany životního prostředí. Navrhuji ambulantní zakládku na zemědělské půdě limitovat hmotností 3500 t a kvalitou jednotlivých surovin co do obsahu rizikových prvků a co do infekčnosti.

Agroeko

2004-07-26T08:24:00

Antonín Slejška